<div class="pjustify" style="text-align: justify;">Iki 2009 m. Šiauliuose geriamojo vandens kokybės klausimas buvo aktualus apie 15 proc. gyventojų. Medelyno, Kalniuko, Pabalių individualių gyvenamųjų namų rajonuose, Tilžės, Verdulių, Kanapių, Girulių gatvių ir kai kurių kitų gatvių kvartaluose nebuvo centralizuotos vandentiekio ir nuotekų sistemos.</div>
<div class="pjustify" style="text-align: justify;"><br />Geriamąjį vandenį maistui ruošti gyventojai buvo priversti brangiai pirkti parduotuvėse arba vartoti privačių šachtinių šulinių vandenį. UAB „Šiaulių vandenys“ paskaičiavo, kad tuo metu šiauliečiams 1 litras vandentiekio vandens kainavo tik 0,003 lito (su PVM), o perkant - ne mažiau kaip 1 litas.</div>
<div class="pjustify" style="text-align: justify;"><br />Vartojantys neištirtą šulinių vandenį maistui gaminti, rizikavo sveikata. Remiantis tuometiniais Šiaulių visuomenės sveikatos centro duomenimis, mieste blogėjo šachtinių šulinių vandens kokybė ir tai patvirtino atliekami tyrimai. Šachtinių šulinių vandenyje nitratų koncentracija viršijo leistinas normas trečdalyje ištirtų šulinių, o didžiausi viršijimai siekė 3-4 kartus. Gruntinis vanduo teršiamas dėl netinkamai įrengtų ir eksploatuojamų lauko tualetų bei išsėmimo duobių, dėl išleidžiamų nuotekų, vykdomos ūkinės veiklos, trąšų naudojimo.</div>
<div class="pjustify" style="text-align: justify;"><br />Iš tiesų, individualių gyvenamųjų namų rajonų gyventojai daug nepatogumų patyrė dėl nuotekų pašalinimo. Dažniausiai nuotekas teko pilti į išsėmimo duobes, o vėliau rūpintis jų išvežimu. Tačiau toks nuotekų tvarkymo būdas ne tik brangiai kainuoja, bet ir teršia aplinką, jei nuotekos kaupiamos nesandarioje duobėje.</div>
<div class="pjustify" style="text-align: justify;"><br />Nemažai problemų kilo ir dėl nelegalaus nuotekų tvarkymo. Pavyzdžiui, didžiausiame Šiaulių miesto Medelyno mikrorajone kai kurie gyventojai buitines nuotekas išleisdavo į Vijolės upelį, tekantį per mikrorajoną, arba į atvirus paviršinių nuotekų griovius bei kanalus. Įtarimus, kad nuotekomis teršiamas upelis, patvirtino ir Šiaulių municipalinės aplinkos laboratoriniai tyrimai. Remiantis aplinkos monitoringo 2009 m. ataskaita, Vijolės upelio žemupyje (t.y. už Medelyno mikrorajono), pagrindiniai cheminiai vandens kokybės rodikliai (BDS7, nitritai, amonio azotas, fosfatai) viršijo ribines vertes. Vertinant pagal pavojingų medžiagų didžiausias leistinas koncentracijas (DLK), fosfatų ir bendro fosforo koncentracija viršijo DLK nuo 2 iki 4 kartų, nitratų ir bendro azoto koncentracija viršijo nuo 1,3 iki 2 kartų, o nitritų koncentracija viršijo nuo 3 iki 10 kartų. Gyvenantys šalia Vijolės nuolat skundėsi nuo upelio sklindančiais nemaloniais kvapais, be to didelė tikimybė, kad tarša pateko į gruntinius vandenis ir užteršė šulinių vandenį.</div>
<div class="pjustify" style="text-align: justify;"><br />Siekiant užtikrinti, kad kuo daugiau gyventojų galėtų apsirūpinti visuomenės sveikatos saugos reikalavimus atitinkančiu geriamuoju vandeniu ir pagal aplinkosaugos reikalavimus tvarkytų nuotekas, Šiaulių mieste buvo būtina vandentiekio ir nuotekų tinklų plėtra.</div>
<div class="pjustify" style="text-align: justify;"><br />UAB „Šiaulių vandenys“ yra pajėgi aprūpinti kokybišku geriamuoju vandeniu daugiau gyventojų bei miesto nuotekų valykloje išvalyti didesnį nuotekų kiekį.  </div>